![](/_next/image?url=https%3A%2F%2Ftele2.ee%2Fmedia%2Fwysiwyg%2Fnomad.jpg&w=3840&q=75)
Tele2 blogi
Nutimaailma teejuht – nõuanded, seadmete arvustused, võrdlused, nipid ja muud kuumad teemad!
![](/_next/image?url=https%3A%2F%2Ftele2.ee%2Fmedia%2Fwysiwyg%2Fnomad.jpg&w=3840&q=75)
Tele2 blogi
![](/api/webp?src=https://tele2.ee/media/wysiwyg/towfiqu-barbhuiya-em5w9_xj3uU-unsplash.jpg)
Usu või ei, aga on inimesi, kes tõsimeeli nii arvavad. “See on feik,” kostub nende suust. Ja seda ei saa neile pahaks panna, vaatamata mitmetele asitõenditele, mis vastupidist tõestavad. Tänapäeval on tehisaru abil tehtud võltsvideod niivõrd levinud, et endalgi läheb silme eest kirjuks.
Jalka EMi libauudised
Deep fake ehk võltsvideo on loodud või muudetud tehisaru (AI) abil, üldjuhul lõbu või komöödia eesmärgil, kuid neid saab luua ka selleks, et draamat üles lüüa või inimesi eksitada. Hiljuti lõppenud jalka EM tõi endaga kaasa suurel hulgal deep fake videosid, kus mõne koondise peatreener või mängija intervjuu käigus ropendas, kaasmängijaid kritiseeris ja muidu jaburat juttu ajas. Taolised klipid levisid kulutulena (näide 1 ja näide 2) ja kogusid sotsmeedias kiirelt miljoneid vaatamisi.
Kuidas taolist deep fake videot ära tunda?
Enamikel juhtudel on tegu meelelahutuslikku laadi videoga, kus kuulsuse poolt räägitav jutt on niivõrd üle võlli, et seda keeruline uskuda. Teiseks tasub videos tähelepanelikult jälgida inimese suud ja selle liikumist. Muudetud videol on suu ümbrus tihti veidi hägune, kehva kvaliteediga ja hääl pole pildiga alati ideaalselt sünkroonis.
Foto: BBC.co.uk.
Kolmandaks tasub uurida video postitanud kontot. Kas tegu on kontoga, mis jagabki taolisi huumoriklippe või “originaalallikaga”. Kui Southgate-i intervjuu avaldab Inglise vutiliidu ametlik sotsiaalmeedia konto, siis võib üpris kindel olla, et tegu on tõese videoga. Kui video postitab aga hoopis Instagrami kasutaja “JunkboxAI” (vaata ise, päris lahedad videod), siis ilmselt mitte…
Tehismodellid võtavad üle
Tehnoloogilist innovatsiooni veavad tavaliselt kaks tööstusharu: sõjatööstus ja pornograafia.
Neist viimase alla saab kaudselt liigitada ka tehisaru abil loodud tehisnaised, kes endale sotsiaalmeedias kiirelt jälgijaid koguvad. Profiili ehib tekst stiilis “Sinu digitaalne kaaslane” ja Sa saad tehismodellile erinevate veebilehtede kaudu päris kingitusi saata, alates 100 € maksvast massaažist kuni tuhandete eurodeni maksvate eheteni välja. Reaalsuses mingit massaaži ei toimu ja raha laekub otse programmeerija pangakontole. Äri missugune.
Sel kevadel korraldati sedasorti “modellidele” ka omaette konkurss, auhinnafondiks ei rohkem ega vähem kui 18 600 €. Hinnati nii sotsiaalmeedia fännidearmee hulka, nende kaasatust ja modelli “lihvitust” ehk kuivõrd realistlikult mõjus kogu pilt ning tehisaru jaoks kõige raskemini genereeritavad kohad ehk käed ja silmad.
Foto: Fanvue.
Tehisaru pildikonkursitest rääkides – käesoleval aastal peeti ka üldisem konkurss AI toel genereeritud fotode jaoks, mille võitis… päris pilt. Kui võistluse žürii sellest haisu ninna sai, siis võidupilti autor Miles Astray diskvalifitseeriti. Vaata tehisarule tuupi teinud pilti ja lugu siit.
Mida selle teadmisega peale hakata?
Tehisaru on tulnud selleks, et jääda. Deep fake videod ja võltsuudised lähevad ajaga järjest usutavamaks ning raskemini tuvastatamaks. Selle sisuga mõjutatakse poliitikat, majandust, Sinu uskumusi ja rahakotti. Juba kaheksa aastat tagasi prooviti taoliste netimanipulatsioonide toel USA valimisi mõjutada. Kuivõrd õnnestunult, jääb igaühe enda ja ajaloo otsustada.
Fakt on see, et taolised tegevused jätkuvad. Konarlikus eesti keeles kirju saatvad Nigeeria printsid muutuvad oma lähenemises sujuvamaks ja peagi läkitavad Sulle suure päranduse kohta hoopis elegantseid videosid.
Üks viis ennast sellise küberjama vastu kaitsta on minna itvaatlik.ee veebilehele, kus saab end harida ja põnevaid teste teha.
Teine võimalus on kasutada Digikaitse teenust, mis kaitseb Sind märkamatult internetis varitsevate ohtude eest. Kaitse kontrollib üle kõik veebilingid ja -lehed, millele Sa internetis surfates satud. Kaitse töötab taustal märkamatult ja ei vaja eraldi millegi installimist. Juunis tõrjus Digikaitse üle 15,8 miljoni küberohu ja ligi 21 000 pahatahtlikku domeeni, mis proovisid kasutajate andmeid varastada, nende seas näiteks võlts-hasartmänguportaal ja raha teenimise võimalust reklaamiv pilveteenus.
Päeva lõpuks ei ole keegi küberohtude eest täielikult kaitstud. Siiski, need, kes kasutavad Digikaitset ja end uute ohtudega kurssi viivad, on teistest palju rohkem kaitstud.